Katona, Vilmos and Vukoszávlyev, Zorán (2012) Place And Identity. Critical Regionalism in the New Millenium, National And International Achievements = Hely és identitás. Kritikai regionalizmus az új évezredben, nemzetközi és hazai eredmények. Építés - Építészettudomány, 40 (1-2). pp. 141-197. ISSN 0013-9661
|
Text
Katona-Vukoszavlyev_Hely_Identitas.pdf - Accepted Version Download (4MB) | Preview |
|
![]() |
Text
eptud.40.2012.1-2.8.pdf - Published Version Restricted to Repository staff only until 31 March 2032. Download (4MB) |
Abstract
Twenty-nine years ago the idea of critical regionalism was presented by Kenneth Frampton in his non-conventional essay Toward a Critical Regionalism. Six Points for an Architecture of Resistance (1983), preceded by a list of architects considered to be answers to globalism. A return to the genius loci seeking the roots of a genuine architecture proposed the necessity of another modernism, but it proved too academic to address the architects in praxis. ‘Resistance’ could not define revolutionary alternatives to the textbook avant-gardes without revising the meaning of architectural authenticity. Critical regionalist tenets need to be returned to the discussion in order to break through the concept’s still theoretical position as an impact of, among others Walter Benjamin’s definition of the aura. Benjamin’s recognition relates to Gernot Böhme’s views on the atmosphere, which places the dispute on an empirical, however, not abstractly objective level. Our effort targets the experience of presence of both the building, and the inhabitant, as a basis for a better understanding of the place fundamental to regionalism. It is coherent with Peter Zumthor’s lectures, who assumes it to be an integral part of his design practice. Can we refine critical regionalism’s provisions? We need to turn to the experimental reality in order to provide an authentic basis for the architecture of renewing identity. It is also required that we broaden the application of Frampton’s ontological principals to match them with Mircea Eliade’s or Titus Burckhardt’s explanatory studies offering non-western approaches to architectural perception. Hungary may contribute to both the reinterpretation of the ‘foreign’ theory of critical regionalism, and the creation of a new identity in Europe’s regional palette. The critical aspects of the artistic approaches and the relevant analysis of some new buildings completing the historical complex of the Benedictine Archabbey of Pannonhalma may play a lead role in fulfilling these missions as well. | A kritikai regionalizmus koncepcióját Kenneth Frampton huszonkilenc évvel ezelőtt Kritikai regionalizmus. Az ellenállás építészetének hat pontja (1983) c. újszerű tanulmányában tette közzé. A tanulmány egy lista kíséretében született, amelyre Frampton azon építészek nevét jegyezte, akik választ találhatnak a globalizáció kérdésére. A genius locihoz való visszatérés, a hiteles építészet gyökerei után folytatott kutatás eredményei egy új modernizmus szükségességét vetették fel, amely azonban túl akadémikusnak bizonyult ahhoz, hogy a gyakorló építészeket is megszólítsa. Az „ellenállás” nem tudott forradalmi alternatívát megfogalmazni a már tankönyvekben oktatott „avantgárdhoz” hasonlóan, hiszen az építészeti hitelesség jelentését nem definiálta kellőképp. A kritikai regionalizmus felvetéseit újra kell vitatni annak érdekében, hogy az – részben Walter Benjamin auradefiníciójának hatására – kitörhessen teoretikus burkából. Benjamin felismerése Gernot Böhme atmoszféraértelmezésével rokon, amely lehetőséget kínál arra, hogy a vitát elvont, „objektív” helyett tapasztalati szintre helyezzük. Törekvésünk az épületnek és lakójának, használójának közös jelenlétére, e jelenlét megtapasztalására irányul, mivel csupán ennek segítségével érthető meg igazán a regionalizmus számára alapvető fontosságú hely. Összefügg ez Peter Zumthor előadásaival is, aki e megközelítést tervezői praxisa szerves részének vallja. Vajon lehet-e finomítani a kritikai regionalizmus elvi kategóriáin? Figyelmünket a tapasztalt valóság felé kell fordítanunk annak érdekében, hogy a megújuló identitás építészetét autentikus alapokra helyezhessük. Ki kell szélesítenünk Frampton ontológiai mélységű elvi kritériumainak alkalmazását, összevetve Mircea Eliade, Titus Burckhardt vagy René Guénon műértelmező tanulmányaival, amelyek egy nem nyugati típusú építészeti érzékelés lehetőségét kínálják. Európa regionális palettáján Magyarország hozzájárulhat a kritikai regionalizmus „kívülről érkező” elméletének újraértelmezéséhez, s egy új identitás megteremtésének forrásává válhat. Ezen feladatok teljesítésében is szerepet játszhat a Pannonhalmi Bencés Főapátság történeti együttesét kiegészítő új építmények ilyen szempontú elemzése, alkotói megközelítésmódjuk kritikai megvilágítása.
Item Type: | Article |
---|---|
Subjects: | T Technology / alkalmazott, műszaki tudományok > TH Building construction / mély-és magasépítés N Fine Arts / képzőművészet > NA Architecture / építészet |
Depositing User: | xKatalin xBarta |
Date Deposited: | 20 Feb 2017 09:44 |
Last Modified: | 04 Aug 2020 09:10 |
URI: | http://real.mtak.hu/id/eprint/49451 |
Actions (login required)
![]() |
Edit Item |